Связь волн зарядовой плотности и сверхпроводящего состояния в двухжидкостной модели сверхпроводимости ВТСП - Амелин, И.И. (ФІЗИКА НИЗЬКИХ ТЕМПЕРАТУР, 2019)
В межах дворідинної моделі утворення надпровідного (НП) стану зроблено аналіз фізичних властивостей різних типів ВТНП у залежності від різного розташування НП щілин Δ та Δ1 в енергетичному спектрі. У даній моделі при допуванні киснем у CuO2-площинах хвилі зарядової щільності (ХЗЩ), що утворюються в системі аніонів кисню, за допомогою коливань іонів Cu при T * перетворюються на локальні електронні пари (ЛЕП). При Tc < T * ЛЕП створюють СП стан і щілину Δ1. Крім того, відбувається перебудова p- та d-зон. Заборонена зона ΔE зменшується. При ΔE ∼ Δ1 за допомогою теплового збудження відбувається перекидання ЛЕП, які розпадаються, зі зайнятих станів p-зони аніонів кисню у вільну d-підзону іонів Cu, в якій СП стан і щілина Δ d-типу можуть бути пов’язані з антиферомагнітними (АФ) флуктуаціями. У тунельних експериментах без аніонів кисню та іонів Cu, що коливаються, ЛЕП відчувають сильне кулонівське відштовхування електронів. Тому ЛЕП та, відповідно, Δ1 будуть сильно спотворені на відміну від незначного змінення куперівських пар звичайних надпровідників у подібних експериментах. ЛЕП певно перетворюються в інший стан, який можна назвати як стан типу ХЗЩ з псевдощілиною Σ. Необхідно також враховувати незначні зміни електронних пар та другої щілини Δ, які створені за допомогою антиферомагнітних флуктуацій.